Memorial Basarabean | Sergiu Cataraga: Nu este adevărat că a fost o retragere pașnică a României - au avut loc lupte pe teritoriul Basarabiei, Bucovinei de Nord și a ținutului Herța (AUDIO)
-
09 Iunie 2023 10:22
![](https://media.radiochisinau.md/image/202306/640x360/218250-181563.jpg)
Cel de-Al Doilea Război Mondial a început pentru Basarabia nu în anul 1941, cum se consideră, ci mult mai devreme - la 28 iunie 1940, susține invitatul emisiunii Memorial Basarabean, directorul Muzeului de Istorie Militară din Chișinău, istoricul Sergiu Cataraga.
Scopul URSS atunci a fost de provoca un conflict cu România, pentru a o cuceri: “Intrarea trupelor sovietice la 28 iunie 1940 nu a fost altceva decât o operațiune militară de incursiune și de provocare a României la declanșarea războiului între două state direct - URSS și România. Scopul acestuia fiind nu numai ocuparea Basarabiei, ci și a restului teritoriului României. Dar mai ales a văii Prahovei - acolo unde sunt acele zăcăminte de petrol - pentru a limita accesul nemților la zăcămintele de petrol din România. Știm bine cu toții că 2/3 din petrolul pe care l-a folosit Germania în perioada celui de-al Doilea Război Mondial a fost de proveniență românească. Iar Basarabia, în planurile sovietice de război din anul 1940, trebuia să servească drept motiv de război direct între URSS și România”, susține directorul Muzeului.
În cadrul Muzeului Militar există o expoziție permanentă dedicată celui de-Al Doilea Război Mondial, în care sunt expuse diverse artefacte - documente, uniforme, muniție, decorații militare din perioada respectivă - atât a părții sovietice, cât și a celei române și germane. De fapt, nu există spațiu suficient pentru a expune toate exponatele, spune Sergiu Cataraga: “În afară de diversele artefacte - documente, uniforme, decorații, etc. în cadrul expoziție în aer liber muzeul deține tehnică din perioada celui de-Al Doilea Război Mondial - tunuri, tancuri, etc. Din perioada dată există și sisteme de artilerie care nu au încăput în curtea muzeului și se păstrează temporar pe teritoriul Brigăzii a 2-a infanterie motorizată “Ștefan cel Mare și Sfânt” din Chișinău. Marea problemă a tuturor muzeelor e că avem colecții, obiecte foarte prețioase de patrimoniu, exponate extraordinare, dar care suferă din cauza lipsei de spațiu”.
Specialiștii muzeului combat opiniile false referitoare la multe probleme din perioada războiului: “Mulți consideră că ceea ce s-a întâmplat în cadrul celor două Consilii de Coroană a fost o trădare din partea României - ceea ce nu este adevărat. Mulți consideră că a fost o retragere pașnică a României - la fel nu este adevărat. În realitate au avut loc lupte pe teritoriul Basarabiei, Bucovinei de Nord și a ținutului Herța. Marea problemă a României în acea perioadă a fost următoarea - România a rămas de una singură în Estul Europei în fața a doi agresori - în fața atât a Uniunii Sovietice, cât și a Germaniei fasciste”, afirmă istoricul.
Făcând anumite paralele cu ziua de azi, Sergiu Cataraga și-a exprimat atașamentul față de valorile păcii și a menționat că numai pe timp de pace pot fi promovată bunăstarea materială - investind surse materiale și intelectuale - războiul nu acordă această șansă. În condițiile de azi, tot mai mulți locuitori ai R. Moldova își schimbă preferințele politice, remarcă istoricul: “Urmărim împreună cu colegii noștri din domeniul istoriei militare evoluția mentalității colective în R. Moldova, mai ales după 24 februarie 2022, când în R. Moldova se micșorează numărul aderenților Federației Ruse - se îngrozesc și ei, văzând ce se petrece în Ucraina. Încep să înțeleagă tot mai mulți aceste pericole care îi pasc și văzând acele distrugeri totale a unor localități întregi, precum ar fi Mariupol, sau Melitopol, ș.a. își dau seama că una este propaganda rusească și alta este realitatea unui război, care poate ajunge și până pe teritoriul republicii noastre”, menționează Sergiu Cataraga.
În cadrul Muzeului Armatei există de asemenea și o expoziție specială dedicată grupurilor de rezistență, care s-au înregistrat în Basarabia sovietică în anii 1940, până la mijlocul anilor 1950. Istoricul îndeamnă profesorii și elevii să vină la Muzeu, pentru că mai multe subiecte din materia de studii a elevilor poate fi predată anume în incinta acestui și altor muzee, care prezintă convingător realitățile din perioada istorică respectivă.
Mai multe detalii puteți audia în cadrul interviului cu directorul Muzeului de Istorie Militară, Sergiu Cataraga, difuzat în cadrul emisiunii Memorial Basrabean, realizată de Alina Rusu, pe care-l găsiți în file-ul audio de pe această pagină.