Mai multe epidemii de virusuri emergente asociate unor zoonoze marchează începutul secolului al XXI-lea
-
10 Iunie 2022 16:43
![Mai multe epidemii de virusuri emergente asociate unor zoonoze marchează începutul secolului al XXI-lea Mai multe epidemii de virusuri emergente asociate unor zoonoze marchează începutul secolului al XXI-lea](https://media.radiochisinau.md/image/202206/640x360/192753-161776.jpg)
Înainte de creșterea numărului de cazuri de variola maimuței în țări în care această maladie era până acum necunoscută, începutul secolului al XXI-lea a fost marcat de mai multe epidemii de virusuri emergente asociate unor zoonoze, informează AF, citat de Agerpres.
O boală infecțioasă este considerată emergentă atunci când este nouă, când agentul său infecțios s-a modificat, devenind mai transmisibil sau mai periculos, sau când ea se răspândește cu rapiditate în regiuni noi. O zoonoză este o maladie transmisă la oameni de către animale.
COVID-19
Cauzată de un nou coronavirus, SARS--CoV-2, a cărui origine rămâne deocamdată necunoscută, maladia COVID-19 a apărut la sfârșitul anului 2019 în China înainte de a se răspândi în lumea întreagă, provocând peste 6,2 milioane de decese potrivit unui bilanț publicat la sfârșitul lunii mai 2022 de universitatea americană Johns Hopkins.
Această pandemie, care a suscitat o mobilizare mondială fără precedent și dezvoltarea rapidă a mai multor vaccinuri, ar fi provocat în total moartea (directă sau indirectă) a 14,9 milioane de persoane în 2020 și 2021, potrivit OMS.
MERS
Detectat pentru prima dată în 2012 în Arabia Saudită, Sindromul Respirator din Orientul Mijlociu (MERS) este o boală respiratorie virală cauzată de un nou coronavirus, transmis de cămile.
Maladia se transmite cu dificultate de la om la om, dar provoacă moartea unei treimi din cazurile infectate, fiind raportate până în prezent 850 de victime în total, conform celui mai recent bilanț publicat de OMS în septembrie 2019.
SARS
Virusul care provoacă Sindromul Respirator Acut Sever (SARS) este, de asemenea, un nou coronavirus. El a apărut în 2002 în sudul Chinei, transmis de lilieci la oameni prin intermediul zibetei, un mic mamifer sălbatic vândut în acea perioadă în piețele chineze pentru carnea sa.
SARS, care provoacă pneumonii acute uneori mortale, are o rată de mortalitate de 9,5% și a afectat în final aproximativ 30 de țări, făcând în total 774 de victime, în principal în China.
EBOLA
Identificat în premieră în 1976 în Republica Democrată Congo (pe atunci Zair, n.r.), acest virus, a cărui gazdă naturală este liliacul, a declanșat o serie de epidemii în secolul al XXI-lea în Africa, unde a generat peste 15.000 de decese.
Cel mai grav focar epidemiologic de Ebola, o boală ce provoacă febră, apoi vărsături și diaree, a afectat Africa de Vest (Liberia, Sierra Leone și Guineea) între 2013 și 2016, când a dus la peste 11.300 de decese. Cel puțin 12 epidemii au afectat Republica Democrată Congo, unde cea mai gravă a ucis 2.280 de persoane în 2020.
Marburg
Apropiată de Ebola, boala virusului Marburg este o maladie gravă, care provoacă o febră hemoragică severă. Identificat în premieră în 1967 în Germania și fosta Iugoslavie în urma unor cercetări științifice realizate pe maimuțe, acest virus - din aceeași familie cu Ebola - provoacă moartea a aproximativ 50% din totalul persoanelor infectate. Cea mai gravă epidemie de febră hemoragică Marburg a făcut 329 de victime în Angola în anul 2005.
Zika, Chikungunya și Denga
Aceste trei virusuri, care provoacă simptome apropiate, de tip gripal, au particularitatea de a fi transmise prin înțepături de țânțari și de a fi cunoscut o evoluție explozivă de la începutul anilor 2000, în paralel cu proliferarea țânțarului-tigru.
Observat pentru prima dată în Uganda în 1947 la o maimuță, virusul Zika a provocat o primă epidemie în Micronezia în 2007, apoi s-a răspândit accelerat în America Latină în 2015, în special în Brazilia. Principalul pericol este apariția unor malformații grave la bebelușii ale căror mame au fost infectate în timpul sarcinii.
Chikungunya s-a răspândit începând din 2004 în Africa, apoi a afectat insulele din Oceanul Indian și Asia, înainte de a ajunge în Antile începând din 2013 și de a provoca un important focar epidemiologic în America Latină în 2015. Această maladie provoacă mai ales dureri articulare, care dispar în general după câteva zile sau săptămâni.
Denga sau "gripa tropicală" este adeseori benignă, uneori severă, dar rareori mortală. Boala a cunoscut o înmulțire de zece ori a numărului de cazuri raportate de OMS între 2000 și 2020 și a devenit endemică în peste 100 de țări, în Africa, America Latină, Mediterana Orientală, Asia de Sud-Est și regiunea Pacificului.